OVAKO JE BILO 1984.: Crnogorci pili najviše mleka, Hrvati imali najviše lekara, a evo u čemu su prednjačili Srbi
TEKST objavljen 1984. godine u poznatom dečijem časopisu, ilustrovao je kako je država koje više nema izgledala nakon četiri decenije postojanja.
Foto Shutterstock
Jasno je da je Jugoslavija bila poznata po brojnim fabrikama, o čemu smo već pisali, a sada vam u nastavku teksta predstavljamo statistiku iz 80-ih godina.
Statistika je u prvoj polovini osamdesetih govorila kako je u BiH najmanje popijenog vina po stanovniku, dok je u Sloveniji lični dohodak najveći, a broj nepismenih najmanji. U Srbiji je bilo najviše telefona, a Makedonija je imala najviše trosobnih stanova te najmlađe neveste i mladoženje.
U tom periodu u Crnoj Gori je bilo najmanje povratnika iz inostranstva i najviše popijenog mleka, a Hrvatska se mogla pohvaliti najvećim brojem lekara specijalista na 1.000 stanovnika. Pored toga je imala najviše automobila.
Takođe, Vojvodina je imala najmanji prirodni priraštaj i najveći broj razvoda.
U Jugoslaviji je bilo četvrt miliona više žena nego muškaraca, a u proseku su bile starije od muškaraca po jednu godinu. Statistika je pokazala i da su stanovnici "ostarili" za jednu godinu, Jugosloveni su u proseku imali 33 godine - najstariji su živeli u Vojvodini, a najmlađi na Kosovu.
Neki drugi sistem
Ko su bili najbogatiji ljudi u Jugoslaviji krajem osamdesetih? Političara nema na listi.
U Jugoslaviji je bilo 6.196.000 domaćinstava, a dve trećine činile su četvoročlane porodice, dok su ih tročlane pratile u stopu.
Podaci pokazuju da je 95 posto stanova u bivšoj Jugoslaviji bilo elektrificirano, više od dve trećine priključene su na vodovod, nešto manje na kanalizaciju, svaki drugi stan ima kupatilo i WC, a tek svaki 27. je bez instalacija.
Od prvog popisa povećan je i broj zaposlenih, ali je znatno smanjen broj onih koji se bave poljoprivredom. Statistika kaže da je 1984. radilo više od 6,5 miliona ljudi (od 1948. otvoreno je četiri miliona radnih mesta), ali i kako posao traži 900 hiljada Jugoslovena, što je 11 puta više nego tokom ranih pedesetih.
Početkom osamdesetih je u Jugoslaviji bilo 1.790.900 nepismenih, od čega milion žena. Od 1948. do 1984. pet puta se povećala poseta pozorištu, a bioskop je zadržalo jednaku popularnost kao i nakon osnivanja Jugoslavije. Časopis navodi da je za sve kriva televizija, jer je čak 6,5 miliona Jugoslovena svakodnevno gledlo TV program, Klix.
Podaci pokazuju i kako se stanovnici Jugoslavije nisu mogli pohvaliti rekreacijom. Tek svaki deveti punoletni i četvrti maloletni Jugosloven birao je fizičku rekreaciju umesto kućne posete, kafane ili hobija (statistika važi samo za dane vikenda).
SFRJ postojala je do 1992. godine, a obuhvatala je današnje države BiH, Sloveniju, Hrvatsku, Srbiju, Crnu Goru i Severnu Makedoniju. Kroz sve vreme njenog postojanja, celokupnu vlast imala je komunistička stranka, Savez komunista Jugoslavije, na čijem je čelu bio Josip Broz Tito.
Kurir/Telegraf
BONUS VIDEO: TITOVA VILA OD 50 MILIONA DOLARA: Pogledajte kako izgleda jedna od najstarijih vila u Njujorku