"DESET GODINA ČEKAMO, VREĐAJU NAS I OMALOVAŽAVAJU..." Bugarska i Ruminija ogorčene zbog Šengena
VIŠE od deset godina u čekaonici za Šengen nastavlja na ogorčenje Bugarske i Rumunije, dve članice EU kojima je u četvrtak odbijen ulazak u to područje bez kontrole unutrašnjih granica uprkos velikim naporima da ispune kriterijume Brisela.
Foto: Printskrin/Jutjub/ AFP News Agency
Zbog toga, neki posmatrači upozoravaju da obema zemljama preti porast evroskepticizma jer su ostale van zone slobodne od graničnih kontrola, navodi Jutarnji list.
Rumunski premijer Nikolae Ćuka rekao je da je "duboko razočaran" nakon što je Austrija blokirala ulazak njegove zemlje. U Bugarskoj je predsednik Rumen Radev izrazio žaljenje zbog podizanja „unutrašnjih granica“ unutar bloka.
Duga čekanja na granicama
Njihov neuspeh da uđu u šengenski prostor slobodnog kretanja znači da će se nastaviti duga čekanja na graničnim prelazima.
U gradu Đurđu na rumunsko-bugarskoj granici od zore se formirala kolona kamiona duga nekoliko kilometara, a vozači su nezadovoljni dugim čekanjem na carinsku kontrolu pre ulaska u Bugarsku.
Ulazak u Šengen poboljšao bi živote hiljada vozača kamiona, rekao je Aleksandru Birnea (36), vozač kamiona na velike udaljenosti.
- Želeli bismo da izbegnemo gubljenje vremena i novca na beskrajne redove i da se brže vratimo kući porodicama - rekao je on.
Evropska komisija je odavno izrazila želju za proširenjem šengenske zone, ali je u četvrtak zeleno svetlo dobila turistička Hrvatska, dok su Rumunija i Bugarska odbijene.
Obe zemlje ušle su u Evropsku uniju još 2007. godine, šest godina pre Hrvatske, i obe su ispunile tehničke uslove koje je postavio Brisel.
Obe su napredovale u reformi pravosuđa i borbi protiv korupcije, ali kada je proces okončan, Austrija je prigovorila uz ocenu da dve zemlje ne čine dovoljno da zaustave ilegalne migracije i strahuju da će se priliv još više povećati ako uđu u Šengen. Mediji u obe zemlje takav potez nazivaju – diskriminacijom.
- Migrantski talas ne prolazi kroz Rumuniju - već uglavnom kroz Srbiju, rekao je rumunski ministar unutrašnjih poslova Lucijan Bode. On je upozorio na skoro 140.000 migranata na zapadnobalkanskoj ruti, kako je zabeležila evropska agencija Fronteks od januara.
Austrijsko odbijanje zasnovano je na "netačnim" podacima, rekao je rumunski premijer Ciuca.
Politički analitičar Sergiu Miscoiu smatra da je austrijski veto više rezultat unutrašnjih političkih pritisaka s obzirom na porast krajnje desnice prema anketama
Očekujući 'nemoguće'
Holandija je na kraju promenila stav i dala zeleno svetlo Rumuniji, iako joj se dugo protivila, ali to nije učinila i Bugarskoj, koju krivi za „korupciju i (nedovoljno poštovanje) ljudskih prava“.
Holandski premijer Mark Rute rekao je prošle nedelje da želi garanciju da "niko sa novčanicom od 50 evra" neće preći granicu.
Bugarski ministar unutrašnjih poslova Ivan Demerdžijev odbacio je ove komentare kao „uvredljive“, posebno imajući u vidu „izuzetne napore“ koje je njegova zemlja uložila da ispuni zahteve Brisela.
Bugarski nedeljnik Kapital prokomentarisao je odbijanje rečima: „Od najsiromašnije i najkorumpiranije zemlje u Evropskoj uniji očekujemo nemoguće: ne dozvolite migrantima da prođu kroz vašu zemlju, već dajte azil svakom migrantu koji uđe.
Rumunski predsednik Klaus Johanis je takođe upozorio da bi odbijanje „moglo da ugrozi evropsko jedinstvo i koheziju, koji su nam toliko potrebni, posebno u aktuelnom geopolitičkom kontekstu”.