FIRMAMA ZA RECIKLAŽU PET OTPADA PRETI KRAH: Srpski recikleri tvrde da neće opstati ako država ne pomogne
DRASTIČAN pad cene originalne plastike na tržištu izazvao je tektonski poremećaj u reciklažnoj industriji, a iz Srpske asocijacije reciklera ambalažnog otpada poručuju da će teško opstati do kraja godine, ako ne nađu neko rešenje uz pomoć države.
Foto M. Anđela
Firme iz ovog sektora su počele da se zatvaraju, a mnogi će morati da smanjuju broj zaposlenih.
Niža cena nafte je novu plastiku učinila jeftinijom od njene reciklirane alternative, pa kompanije nemaju ekonomsku računicu da koriste skuplju verziju, iako je bolja za životnu sredinu. Prvi težak udar za reciklere u Srbiji i širom sveta, koji je oborio tražnju, bio je izazvan pandemijskom krizom i merama ograničenja, ali dramatične posledice do kojih je dovelo pojeftinjenje nove plastike nikada do sada nisu zabeležene u ovoj industriji.
ISPUNjAVAJU PROPISE VLADE
U SRBIJI postoje četiri fabrike za reciklažu PET ambalaže, oko 20 postrojenja za preradu drugih vrsta plastike i više od stotinu manjih preduzeća koja se bavi sakupljanjem otpada. Prema izveštaju Agencije za zaštitu životne sredine, prošle godine je sakupljeno i ponovo iskorišćeno 44.631 tona otpadne plastične ambalaže. Od toga je 34.747 tona reciklirano, a ostatak je iskorišćen u energetske svrhe. Na naše tržište je lane stavljeno u promet 92.537 tona plastične ambalaže, od čega je 37,5 odsto sakupljeno i ponovo iskorišćeno, čime je ispunjen cilj za smanjenje te vrste otpada, koji je propisala Vlada Srbije.
Kristina Cvejanov, iz Udruženja inženjera zaštite životne sredine, ističe da će još teža kriza u našem reciklažnom sektoru da se oseti kada prođe period obuhvaćen paketom državne pomoći privredi.
- Firme su počele da se zatvaraju, može se očekivati da će mnoge morati da smanjuju broj zaposlenih, a pojedina sakupljačka preduzeća biće prinuđena da obustave prikupljanje plastike - kaže, za "Novosti", Cvejanova.
Mihail Mateski, suvlasnik i direktor kompanije "Grintek", koja je jedan od dva najveća reciklera PET ambalaže u Srbiji, kaže da je u našoj zemlji čitav sistem sakupljanja plastike koji je baziran na otkupu, doživeo kolaps. Tražnja za recikliranim materijalom je pala za više od 80 odsto, a njegova fabrika ne radi mesecima.
- U proseku smo 300 tona mesečno izvozili, a sada ni 10 odsto od toga - objašnjava Mateski. - Ovo su istorijski niske cene originalnih materijala, to je tektonski poremećaj za celu branšu. Nova plastika je, zbog velikog pada cene nafte, duplo jeftinija. Poslednjih godina je bila oko 1.300 do 1.400 evra po toni, sada je od 650 do 700 evra.
Mateski, čija je kompanija članica Srpske asocijacije reciklera ambalažnog otpada, kaže da ta organizacija planira da se u septembru obrati državi kako bi zajedno našli model da prevaziđu krizu.
- Ministarstvo za zaštitu životne sredine je prva adresa na čija ćemo vrata zakucati - kaže naš sagovornik. - Ne čekamo da država reši naš problem, ali moramo da nađemo model da bukvalno preživimo ovu godinu.