U ISTOČNOJ EVROPI SMO TREĆI: Univerzitet u Beogradu među prvih 500 u svetu na Šangajskoj listi, malo ispod prošlogodišnjeg ranga
UNIVERZITET u Beogradu se na najnovijoj Šangajskoj listi našao među 500 najboljih svetskih visokoškolskih ustanova zauzevši od 405 do 407 mesta. Iako je to blagi pad u odnosu na prošlu godinu, kada je bio rangiran kao 393, stručnjaci ocenjuju da to, ipak, nije neuspeh. Naš najstariji i najveći univerzitet je i dalje među dva odsto najboljih u svetu, i u samom vrhu Istočnoj Evropi, odmah posle "Lomonosova" i Karlovog univerziteta u Pragu.
Foto: N. Fifić
Prema rečima profesora dr Zorana Nikolića, sa Fizičkog fakulteta u Beogradu koji se bavi Šangajskom listom, godinama već postoji demografska nestabilnost u celoj zemlji. Tako je broj studenta, profesora isti ili manji, što je doprinelo malom pomeranju na listi.
- Nalazimo na mestu koje nam pripada u okviru naših dostignuća. Godinama smo već na istovetnom broju naučnih radova, što je veoma bitno za Šangajsku listu jer ona tretira broj istaknutih pojedinaca - objašanjava profesor Nikolić. - Mi nemamo novi priliv nastavnika. Prestižu nas univerziteti sa Istoka. Pojedini od njih imaju više nastavnog kadra nego mi studenata. Univerzitet u Beogradu je "skliznuo" sa 393. mesta na 405-407. Da ne bi bilo pogrešnih tumačenja, nije pao za 100 mesta.
Naš sagovornik ističe da je BU bolje plasiran od univerziteta u Zagrebu koji je 485, Istanbulu - 441, Ljubljani - 492, kao i od Varšavskog i onog u Budumpešti.
On navodi da ćemo opstati još neki period među prvih 500, ali je potrebna cirkulacija kadra i dolazak profesora iz drugih zemalja da bi ostvarili bolji "plasman". Na Šangajskoj listi se iz Srbije nalazi još Univerzitet u Novom Sadu, koji je zadržao prošlogodišnju poziciju između 901. i 1000. mesta.
ZASLUŽNI: Radenović, Pamučar, Seferović
U VEKOVNOJ istoriji Univerzitet u Beogradu najbolji plasman na prestižnoj Šangajskoj listi bio je između 201 i 300 mesta, i to 2016. zahvaljujući profesoru Stojanu Radenoviću. Njegovo ime se nalazilo na listi 100 najuticajnih matematičara sveta četiri godine uzastopno (od 2015. do 2018), a trenutno ima više od 14.000 citata sa h-indeksom 60.
Zahvaljujući Draganu Pamučaru, profesoru Fakulteta organizacionih nauka, Beogradski univerzitet je lane skočio je na Šangajskoj listi za četrdesetak mesta. Pamučar se, uz profesora Medicinskog fakulteta Petra Seferovića, našao na Clarivate listi visokocitiranih svetskih istraživača za 2022. godinu.
Međunarodno istraživanje akademske izvrsnosti sprovodi ShanghaiRanking Consultancy. Univerziteti su rangirani na osnovu šest objektivnih indikatora, uključujući broj alumnija (akademskog osoblja) i osoblja koji su osvojili Nobelove nagrade i Fildsove medalje, broj visoko citiranih istraživača koje je izabrao Clarivate, broj članaka objavljenih u časopisima Nature and Science, broj članaka indeksiranih u Veb of Science i učinak univerziteta po glavi stanovnika.
Već 22 godine na vrhu liste je Univerzitet Harvard, slede Stanford i MIT, Kembridž, Berkli, Oksford, Prinston, Kaltec, Kolumbija i Univerzitet u Čikagu. U rangiranju učestvuje više od 2.500 univerziteta iz celog sveta.
Naš najbolji univerzitet i dalje beleži odličan plasman u više oblasti - tekstilnog inženjerstva, gde je među 40 najboljih na svetu, tehnologiji i nauci o hrani - među 75, a veoma visoko plasirane su i klinička medicina, stomatologija, veterina i fizika - sve u prvih 300 univerziteta na svetu. Nova lista po naučnim oblastima biće objavljena u oktobru.
Rektor Univerziteta u Beogradu Vladan Đokić čestitao je svim profesorima, istraživačima i saradnicima koji su, prema njegovim rečima doprineli ovom izuzetnom uspehu.
- Univerzitet u Beogradu je stabilno među 500 najboljih na svetu - naveo je Đokić. - Treću godinu zaredom beležimo ovaj izuzetno dobar globalni plasman. To što smo u kontinuitetu među najboljima se ogleda kako u pojedinačnim rezultatima naših profesora i naučnih istraživača, tako i u dinamičnom učešću u međunarodnim projektima i povećanom interesovanju stranih studenata za naš univerzitet.
On je podsetio da je plasman Univerziteta na globalnim listama direktno povezan sa tim koliko se sistemski i finansijski ulaže u nauku i obrazovanje.